Search
Search Results
-
Az egyenlőtlenség apológiája
8-23Views:43A 19. század három nagy ideológiájának (liberalizmus, konzervativizmus, szocializmus) elemzése, az e témákkal kapcsolatos művek tanulmányozása mellett megköveteli annak a társadalmi kontextusnak a vizsgálatát is, amelybe ezek az eszmék beágyazódtak. Ezen túlmenően, a három ideológia egymásra hatását, kölcsönös hely- és helyzetváltoztatását is célszerű megvizsgálni annak érdekében, hogy jobban megérthessük fejlődésüket, változásaik okait, és nem utolsó sorban e három eszmeáramlat huszadik századi metamorfózisát.
Ami a liberalizmust illeti, a szabad és vállalkozó egyént központba állító, a piac teljes önállóságát és az állam minimális szerepét hirdető klasszikus liberalizmus fokozatos térvesztésével, a 19. század második felében egyre több gondolkodó értelmezte újra a liberalizmus eszmerendszerét Nagy-Britanniában is.
Az új, revizionista liberalizmus hívei1 nemcsak az állam növekvő szerepvállalását és bizonyos szférák államosítását2 szorgalmazták, hanem a társadalom egyre szélesebb rétegeinek a politikába való beleszólását, azaz a választójog kiszélesítését is.
A francia pro-szocialisták, majd Marxnak és híveinek tudományos szocializmusa jelentős hatást gyakorolt a szigetország gondolkodására, melynek következtében a század utolsó évtizedeiben ott is egyre jobban terjedtek a szocializmus különböző változatai. Ennek magyarázata elsősorban abban keresendő, hogy a konzervatívok túlzottan magabiztosak voltak, nem törekedtek saját hitük igazságtartalmának bizonyítására, azt magától értetődőnek vélték, s ez kedvező közeget teremtett a szocializmus térnyerése számára (Mallock 1882, 22).
Elérkezett azonban az a pillanat, amikor a rivális ideológiák ellenében a konzervativizmus hívei szükségesnek vélték sajátjuk védelmezését. Ennek egyik kiemelkedő képviselője William Hurrell Mallock3, aki úgy gondolta, hogy rendet kell teremteni a „széles körben érvényesülő szellemi erjedés és anarchia” világában, a „gondolkodás káoszában”. A káosz okát Mallock elsősorban a szocializmus tanainak terjedésében látta, és tudományos konzervativizmusával az angol konzervativizmusra legkomolyabb fenyegetést jelentő szocializmust támadta.
-
Polarization and heterogenization of social strata, with the conservation of „the big structure” : Dilemmas on the basis of researches made in the late two decades
62-88Views:40Recently the investigations were focused rather the polarization, so the questions connected
with the inner structure of the different strata got less interesting, The most important aim of
our study to give an empirically founded picture about the heterogenity of the different strata,
and paralelly about the conservation of „the big structure” of the society. The study was based on
the survey of stratification carried out by The Hugarian Statistical Office, in 2016. Observations
showed, that the revealing of the attributes of the heterogenity can be solved only by developing
the different modells and schemes. The key question was, that by the modification of Andorka
scheme could we gather more punctual informations about the formation of the inequality? Our
results mirrored, that by the help of the revised schemes we could show bigger inequality, than
with the originel ones. -
Globalization theory of late modernity and identities in risk society
101-121Views:36Modernity is the sum of the fragmented cultural systems of meaning, that are mutually influential
on each other, plus of economic and political relations continually changing and transforming –
a complexity that manifests itself in the structure of the (world) risk society even on the level of
the individual. Following the late modern turn, the phenomenon of the means and opportunities
determining the ability of choice is not being shared equally, but multiplied as regards global
actors, as well as choice of identity, perceptibility of risks and facing them. The study presents
the new inequality factors and the asymmetric power relations of the late modernity along the
works by the recently died sociologists of the globalization theory (Ulrich Beck and Zygmunt
Bauman). In the world risk society, each community and individual bear the risks indifferently.
Accordingly, the ascertainments of the study are that the globalised economy and the subjects
of the local poverty do not possess the same degree of the freedom of maneuvering. In order
to demonstrate this and also to identify each postmodern life-strategy, the study relies on the
works on identity by the discussed sociologists. According to the latter, the study concludes, that
the reflexivity of the risk is the most profitable for those who are in the high position of the new
inequality, thus, have the power to determine conflicts generated by them and inflict them on
those excluded from the struggle of definition of risk. -
Basic income: Sugar-coating over a bitter pill?
159-181Views:38Current and future evolutions in labour markets may be blurring lines between traditional
employment and new types of atypical employment, making it harder to reliably assess whether
someone is receiving any benefits at all. The basic income should be seen as a serious option in
the future, given the changing labor market and the findings from existing cash transfer schemes.BI is not means-tested, so the amount received does not depend on individual or family income or
assets and does not require any work performance, or the willingness to accept a job if offered.
In this study I examine the created image by the media through the method of content
analysis, in relation to basic income. Furthermore, it is analyzed to what extent this effect creates
a negative image of basic income among the students of the University of Debrecen, strengthening
the fear towards this social policy tool. Particular attention is paid to the value choices of young
people focusing on their individualization, motivation of working and willingness to take risks. -
Quality of life, disability of people living with psychiatric diagnosis
32-57Views:32The paper aims at demonstrating the quality of life of the people living with psychiatic diagnosis.
I used the data stemming from the standard and specific module (Social Inequalities in Health
Quality) of the European Social Survey to present the quality of life of the disabled persons. I
applied qualtitative methodology to investigate specifities of life course in case of people living
with psychiatric diagnosis. My results suggest that people defining themselves as ’disabled’
differ from non-hampered population first of all in the indicators of emotional and physical
subjective well-being. According to the narrative interviews the quality of life of people living
with psychiatric diagnose is largely influenced by their adaptive and coping strategies aiming to
preserve the balance of their mental status.