Keresés
Keresési eredmények
-
Examination of the Relationship between Renewable Energy and Economic Performance
234-243Megtekintések száma:200Many countries are making considerable efforts to achieve solutions to environmental problems that we face today and developing renewable energy resources is one of the potential long-term solutions that constitute an absolute priority from a sustainable development perspective. The usage of renewable energy is one of the critical future challenges to reduce greenhouse gas emission and decrease energy dependency at the same time. Thus, replacing traditional energy sources with renewable ones, like Hydropower and wind power to produce electricity instead of fossil fuel. The objective of this study is to find a relationship between renewable energy consumption, macroeconomic factors, and the environment. There is a reliable and significant (at 1% significant level) association between REC with GHG and GDP and a relatively strong association with EC.
-
A megújuló energiafogyasztás és a nettó energiaimport, az üvegházhatású gázok kibocsátása, valamint a humán tőke közötti kapcsolat vizsgálata
58-71Megtekintések száma:163A fenntartható fejlődés érdekében ösztönözni szükséges az energiahatékonyság javítására és a megújuló energiák termelésének és felhasználásának növelésére irányuló intézkedéseket. Számos tényező befolyásolhatja a megújuló energia felhasználását, mint többek között a gazdasági fejlettség szintje, a gazdasági szereplők környezettudatossága, az energiaimport-függőség mértéke, a városi lakosság aránya és a kormányzati támogatás jellege. Jelen tanulmányban fő célunk, hogy megvizsgáljuk milyen kapcsolat tárható fel a megújuló energiafelhasználás teljes energiafogyasztáshoz viszonyított aránya és az energiafelhasználás százalékában kifejezett nettó energiaimport között, valamint a megújuló energia említett mutatója és az egy főre jutó üvegházhatású gázok, valamint a humán tőke nagysága között az OECD országok adatait tekintve, 1990-től és 2014-ig. Az eredmények azt mutatják, hogy negatív kapcsolat áll fenn a nettó energiaimport és a megújuló energiafogyasztás között, valamint az egy főre jutó üvegházhatású gázkibocsátás és a megújuló energiafogyasztás között. Ugyanakkor pozitív kapcsolatot találtunk a humán tőke meghatározott szintjét elérő energiaimportőr országok tekintetében a humán tőke mértéke és a megújuló energiafogyasztás között.
-
Optimizing the combustion processes of a small scale solid fuel-fired boiler
358-369Megtekintések száma:136Over the last decade, the public has been paying increasing attention to reducing greenhouse gas and acid rain emissions and reducing particulate matter, which is extremely harmful to health and the environment. To improve air quality, the European Commission has achieved a range of measures to reduce air pollutant emissions in the transport, heat and electricity, industrial and agricultural sectors. In Hungary, the amount of gas and solid air pollutants from solid fuel combustion used by the public during the heating season represents a significant percentage of the total amount present in the atmosphere. In 2016, taking into the total emission, the 29% of CO2 emissions; 85% of CO emissions; 75% of the particulate matter emissions and 21% of the NOx emissions were derived from households. It follows that the improvement of air quality can also be achieved by controlling the emissions of solid fuel combustion plants. During our research we aimed to optimize the operation of a newly purchased TOTYA S18 boiler and a pilot pellet boiler. Operating the boilers in the correct mode minimizes air pollutant emissions, and the greater part of the heat generated is actually turns to heating the home, as with poor settings, a lot of heat leaves through the chimney. The data obtained during the tests can also be used to determine whether the boilers comply with the emission values set out in Commission Regulation (EU) 2015/1185.
-
A jövőbeli erőművi portfólió elemzés költség- és kibocsátás minimum optimalizálás szempontjából
1-17Megtekintések száma:9A cikk a 2030-ra várható magyarországi erőművi portfólió összetételét vizsgálja. A vizsgált mutatók az erőműtípusok teljes élettartam alatti fajlagos költsége (LCOE) és teljes élettartam alatti fajlagos szén‑dioxid kibocsátása (LCA(CO2)) szerint vizsgálják. Ezen két mutató – mint célfüggvény – minimumát lineáris programozási módszerrel határozzák meg az erőművi portfólióra. Az eredmények szerint a 2030-ra várható erőművi portfóliók LCOE-minimum értéke abszolút értékben rosszabb, fajlagos értékben viszont jobb, mint 2021-ben. Az LCA(CO2)‑minimum érték pedig mind abszolút, mind fajlagos értékben kedvezőbben alakul 2021-ben. Ezek az eredmények mind a harminc, mind pedig a huszonöt százalékos villamosenergia-import mellett teljesülnek. A húsz százalékos import mellet az abszolút értékek rosszabbul, a fajlagos értékek jobban alakulnak mindkét mutató esetén. Ellenben a 2030-ra végzett számítások eredményei elmaradnak a zöld átmenetet szolgáló Egyensúly Intézet 2030 menetrendtől. Ennek oka a késésben lévő új nukleáris erőmű üzembe helyezésében és az ipar egyre növekvő villamosenergia-igényű átalakulásában keresendő. A vizsgált portfóliók esetében teljesül, hogy a hazai termelés minimum harminc százaléka megújuló forrásokból származik. Ez jelentősen hozzájárul az Európai Unió azon törekvéséhez, hogy az ágazat 2050-re nettó üvegházhatású gázkibocsátás mentes legyen.
-
Klímasemleges energiatermelés – Kilátások Magyarországon 2024-ben
1-8Megtekintések száma:13Bolygónk klímájának megóvása érdekében fontos, hogy jelentősen csökkenjen az emberiség szén-dioxid-kibocsátása. Az energiaszektor az egyik legszennyezőbb iparág, viszont az elmúlt 20 évben a megújuló energiaforrások gyorsan növekvő ütemben való terjedése jelentősen hozzájárulhat a szén-dioxid-kibocsátás csökkenéséhez. A tanulmányban megvizsgálásra került, hogy Magyarországon milyen energiaforrások felhasználásával állítanak elő villamosenergiát, továbbá hogyan alakult az elmúlt években a megújuló energia aránya a szennyezőbb energiatermelési módokhoz képest. Erős negatív exponenciális kapcsolatot volt feltárható a megújuló energia részarány és az energia szektor szén-dioxid-kibocsátása között, ami alapján az energiaszektor szén-dioxid-kibocsátása jelentős mértékben csökkenthető a megújuló részarány növelésével. Előrejelzésre került a megújuló részarányra a múltbeli adatok és a Nemzeti Energia- és Klímaterv 2023-as felülvizsgált állapota alapján, valamint lineáris előrejelzés készült az energia szektor kibocsátására nézve. Az adatsorok között erős exponenciális kapcsolat áll fent. A tanulmányban vizsgált mindkét modell erős magyarázó erővel bírt, viszont egyik modell sem támasztja alá a klímasemleges energiatermelés lehetőségét 2030-ra.
-
Aktuális kihívások a közúti járművek CO2-kibocsátására vonatkozó szabályozások területén
738-742Megtekintések száma:190Napjainkban a klímaváltozással szemben folytatott küzdelem részeként az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos szabályozások egyre nagyobb teret nyernek. Munkánk során a közúti járművek szén-dioxid-kibocsátására vonatkozó európai uniós szabályozásra fókuszálunk, különös tekintettel a célértékek változására. Áttekintjük továbbá a CO2 emisszió mérésére vonatkozó mérési metódusok terén bekövetkező változásokat, mint a szabályozások egyik lényeges alappontjait.