Keresés
Keresési eredmények
-
Municipal Geothermal Systems: Evaluation of Three Hungarian Cases
81-93Megtekintések száma:73Geothermal energy holds great potential for a sustainable future, as it is a clean and weather-independent form of energy. In addition to energy production, it can also serve the population of a region through direct use. In this paper, three municipal geothermal systems (Szarvas, Nagyszénás, Békéscsaba) in the same Hungarian region which have been recently installed or expanded are presented and analysed. Here, the direct usage of geothermal energy for heating purposes is a very important issue. The three systems show several differences and to some extent face different challenges in the various phases of the projects. Particular attention has been paid to engineering solutions to the problems that arise. The challenges, such as technical difficulties during installation, maintenance difficulties, or problems arising during operation are introduced. The strengths, weaknesses, opportunities, and threats of similar geothermal systems were summarized, based on the relevant literature. These points were evaluated by their appearance and characteristics in the examined systems. This study aims to provide insights, based on recently gained experiences, into geothermal projects, thus providing feedback and practical information for researchers and practitioners.
-
Operational Feasibility Assessment of Geothermal Heat Harnessing Systems
46-53Megtekintések száma:152Renewable energy sources are now essential to establish sustainable development. This paper examines one kind of source the geothermal energy. For geothermal energy when combined with a heat pump COP can be used for evaluation. For solely geothermal sources different approach is needed thus in the paper, a new geothermal heat production coefficient is used to examine the operational feasibility. For the assessment, many hypothetical buildings were created to model their heat demands. Two types of calculation methods are used for heat demand calculation. Based on the results, the maximum depth of a geothermal borehole and economically critical qualitative coefficient was concluded.
-
Nagymélységű kutak átképzésének humánbiztonsági kérdései
114-123Megtekintések száma:82Napjainkban, a világ energiatermelésének struktúrájában a fosszilis energiahordozók dominálnak és egyben okoznak nem kis számú környezetvédelmi problémát. A konvencionális fosszilis energiahordozók felhasználását összehasonlítva a geotermális energia alkalmazásával, ez a fajta energiatermelési mód rendkívül előnyösnek mutatkozik, hiszen nincsenek szennyezőanyagok, és mindemellett megújuló energiaforrás. Mindezen túl, ha a geotermális energiatermelést, az egyéb megújuló energiaforrásokkal kívánjuk összevetni (mint szél energia, nap energia stb), az előnyök nagy része szintén a geotermális energia javára írható, miután egy stabil és kis területigényű energiaforrásról van szó. Ezeknek a rendkívül kedvező tulajdonságoknak köszönhetően a geotermális energia alkalmazhatóságának vizsgálata a megújuló energiaforrások körében egyre nagyobb teret hódít. A fentieken túl, jól ismert, hogy a világon megközelítőleg 20-30 millió felhagyott olajkút létezik, ehhez hozzáadva az egyéb célból készült, lezárt kutakat, a végső szám jóval nagyobb lehet. A felhagyott olajkutak esetében problémaként jelentkezhet a maradék olaj szökése, mely jelentős környezetvédelmi problémák kialakulásához vezethet. Ezen tényezőket figyelembe véve világszerte egyre több kutatási téma célpontjává válik a felhagyott kutak geotermális céllal történő újrahasznosíthatóságának vizsgálata. Érdekességként mondható el, hogy a témában a publikációk jelentős része az energia hasznosításának technológiai lehetőségének vizsgálatával, a hőtranszport folyamatok tanulmányozásával, valamint általános, energetikai, vagy gazdaságossági szempontú értékelések készítésével foglalkoznak. Olyan jellegű publikáció, amely a felhagyott kutak újrahasznosíthatóságát biztonsági szempontból értékelte volna a publikációs adatbázisokban csak elenyésző számban fordul elő. Fontos kérdésként jelenik meg tehát, hogy a felhagyott kutak, humánbiztonsági, illetve környezetvédelmi szempontból, mennyire lehetnek alkalmasak az újranyitásra, az új technológiai elemek milyen biztonsággal kerülhetnek beépítésre és a kialakított új rendszer biztonsági tényezőit mennyire befolyásolja a már meglévő, több éve, vagy évtizede felhagyott elemek alkalmazása?
-
Egy geotermikus beruházás finanszírozásának és megtérülésének elemzése – Esettanulmány
395-409Megtekintések száma:134Geotermikus energiát felhasználó beruházás megvalósítása egy önkormányzat részére jelentős tőkebefektetéssel jár, amit csak saját forrásból nem tud megvalósítani, ezért szükség van külső pénzügyi források bevonására. A cikkben azt vizsgálom, hogy egy kis település önkormányzata által tervezett beruházás megvalósításához milyen forrásokat tud az önkormányzat bevonni. Elemzem azt is, hogy ezeknek a forrásoknak különböző kombinációja esetén hogyan alakul a beruházás belső megtérülése és a nettó jelenértéke.
-
Geotermikus energia korszerű felhasználása Nagyszénás településen (Esettanulmány)
106-115Megtekintések száma:198Békés megyében található Nagyszénás településen geotermikus energiafelhasználásra épülő projekt került átadásra 2015. december 20.-án. Az építési beruházások az Európai Unió támogatásával a 2007-2013-ös pénzügyi, finanszírozási ciklusban elnyert pályázati forrásból valósultak meg 1,578 milliárd forint összértékben. A termálvíz-hasznosítási beruházás országos viszonylatban is egyedülálló műszaki megoldásokkal valósult meg és eredményeképpen a meglévő geotermikus lehetőségek kihasználásával, zöld energiaforrásra épülő, korszerű, gazdaságos fűtési rendszer lett kiépítve a település közintézményeiben és az újonnan létesített parkfürdő-komplexumban. A kivitelezés során és az üzemeltetés közben, számos előre nem ismert műszaki probléma merült fel, amelyek megoldása csak új technikai elemek alkalmazásával vált lehetővé. A kitermelt termálvíz magas sótartalma és a magas hőfoka különleges gépészeti és építészeti megoldásokat követelt. Az üzemeltetés során számos ponton átalakításra és technológiai elemek megváltoztatására volt szükség a biztonságos üzemeltetés érdekében. A cikk célja ezen műszaki beavatkozások bemutatása, amelyek eredményeképpen napjainkban a rendszer megbízhatóan üzemel, és megfelelő alternatívát nyújt a földgáz hátterű fűtési rendszerek helyett.
-
Geotermikus energia hasznosíthatósági lehetőségei a Bükkalja térségében meddő szénhidrogén termelő kutak átképzésével
351-357Megtekintések száma:280Magyarország egy nem aktív vulkáni területen fekvő, ám mind európai,- mind pedig nemzetközi szinten elismert geotermikus potenciállal rendelkező ország. Az ország geotermikus gradiense átlagosan, ~ 45°C/km, míg más országokban ez az érték, ~ 20-30°C/km. Ennek megfelelően a hőmérséklet 1km-en 55-60°C, 2 km mélységben akár a 100-130 °C-ot is elérheti. A geotermikus energia kinyerésének és hasznosításának sok fajtája létezik, melynek egy nagy csoportját képezi az energetikai hőhasznosítás. Ez az irány itthon nem jellemző, így ezt a vonalat érdemes fejleszteni. Az ágazat fejlődése lassú, ennek fő oka a nagy kezdeti befektetési igény valamint a hosszú tervezési szakasz. Kutatásunk célja egyrészt ezen probléma orvoslásának irányában igyekszik lépéseket tenni, egy meddő kút funkcióváltását vizsgálva. A Bükk hegység előterében, peremi területein számos meddő, használaton kívüli szénhidrogén kút van melyeket munkánk energetikai céllal a későbbi hasznosíthatóság tükrében vizsgál. Jelen vizsgálat, Bükkalja, Demjén, Pünkösd-hegy térségében található 13 db felhagyott kútra koncentrál.