Keresés
Keresési eredmények
-
Developing a Financial Sustainability Model of the Performance Indicators Applied by Jordan Water Company (Miyahuna)
75-87Megtekintések száma:249Jordan is now facing real challenges to satisfy the current population water needs due to limited resources. Moreover, unfortunately, as a result of the increased demand for water in developing countries, water resources become scarce, thus, the sustainable management of water resources is very important everywhere and especially in these areas. The Ministry of Water and Irrigation in Jordan is aiming to improve both its quality of service and financial sustainability, therefore, it started to apply the performance measurement system developed by the International Water Association (IWA) to monitor its performance towards achieving these goals. In this article, a model connecting a financial sustainability indicator (operating cost coverage ratio) with other performance indicators applied by the ministry is developed. To assess the performance indicators and to build the model secondary data are collected from the targeted company, the data are analyzed using SPSS and Excel computer programs. Non-revenue water (NRW), speed of repair of bursts, and training per employee are found to be the indicators that have a major impact on Miyahuna’s financial sustainability, the NRW is found to have a negative relationship with the financial sustainability, whereas the other two indicators have a positive relationship. As a conclusion, reducing the NRW and increasing both the speed of repair and training per employee are recommended, by applying some methods that continuously diagnose problems in the water systems and defining clear and strict policies to control the water theft. Furthermore, using Active Leakage Control (ALC) methods, providing the needed equipment, tools and resources, and adopting new methods for training.
-
A tudásgazdaság jellemzői Magyarország vonatkozásában
1-11Megtekintések száma:190Az utóbbi évtizedekben egyre inkább előtérbe került az információ, a tudás, valamint az emberi tőke és az emberi tőkébe történő beruházás gazdaságbeli szerepének a vizsgálata. Az elemzések kiterjednek a tudásgazdaság jellemzésére, valamint a piaci kihívások vizsgálatára. A tanulmányban arra keressük a választ, hogy hogyan adható meg a tudásgazdaság meghatározása, melyek a tudásgazdaság mérésre alkalmazható indikátorok, továbbá hogy mi jellemzi Magyarországot egy-egy indikátor vonatkozásában.
-
Az oktatás, mint humántőke-beruházásra fordított kiadások makrogazdasági vizsgálata
520-530Megtekintések száma:137Mind regionális, mind nemzetgazdasági szinten megoldásra váró feladatként jelenik meg a tudásgazdasághoz társuló átmenetek és változások jelentette kihívásokhoz való alkalmazkodásnak az előmozdítása. Az egyének érvényesülése szempontjából a tudás, legyen az formális vagy informális keretek között megszerzett tudás, valamint az egyének sokoldalúsága, rugalmas alkalmazkodása igen fontos tényezővé váltak a mai formálódó tudásgazdaságokban. A tanulmányban arra keressük a választ, hogy megvalósul-e a gazdasági szereplők reagálása, alkalmazkodása a tudásintenzív környezet gazdasági kihívásaihoz, nevezetesen mi jellemzi a tudásra, mint az oktatásra fordított kiadások mértékét nemzetgazdasági szinten és az OECD országok vonatkozásában, valamint hogyan jellemezhető az oktatásra fordított kiadások időbeli alakulása
-
Aktuális kihívások a közúti járművek CO2-kibocsátására vonatkozó szabályozások területén
738-742Megtekintések száma:190Napjainkban a klímaváltozással szemben folytatott küzdelem részeként az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos szabályozások egyre nagyobb teret nyernek. Munkánk során a közúti járművek szén-dioxid-kibocsátására vonatkozó európai uniós szabályozásra fókuszálunk, különös tekintettel a célértékek változására. Áttekintjük továbbá a CO2 emisszió mérésére vonatkozó mérési metódusok terén bekövetkező változásokat, mint a szabályozások egyik lényeges alappontjait.
-
Trends in Greenhouse Gas Emissions and Renewable Energy Policies in the EU and USA, with Special Emphasis on the Transportation Sector
219-231Megtekintések száma:253The aim of this work is to review recent trends in the field of greenhouse gas (GHG) emissions and renewable energy policies of the European Union and the United States of America. During the last few decades, there was a significant shift within the political attitude towards these fields, therefore important changes were realized in the electricity production and the climate policy. In the present paper, we discuss the current situation focusing on the transportation segment.
-
E-sportra vonatkozó motivációs vizsgálatok egyetemisták körében
389-398Megtekintések száma:376Kutatásunk alapját az e-sport népszerűsödése, és annak jelentős ütemben történő fejlődése adta. Hasonlóan sok más sporthoz viszonyítva az e-sport nem csupán sportjátéknak tekinthető, hiszen dinamikusan fejlődő üzletág is egyben, amelyben szereplő érintettek piaci sikeressége nagymértékben függ attól, hogy képesek-e felismerni és megismerni az érintettek, azaz a sportolók, a közönség és a sportklubok igényeit. Kutatásunk során arra a kérdésre keressük a választ, hogy jellemezhető az egyetemisták e-sporthoz való hozzáállása, valamint mi motiválja őket, hogy minél több időt töltsenek az e-sporttal. Többek között arra a megállapításra jutottunk, hogy a hallgatók belsőleg motiváltak, a saját örömszerzés, a saját maguknak való megfelelés mellett, nagyon fontos a tapasztalatszerzés, valamint, hogy magukat folyamatosan fejlesszék, minél több új technikát, módszert tanuljanak meg az adott e-sportjátékkal kapcsolatban.
-
A karbantartási stratégia hatása a megújuló energia rendszerek életciklus költségére
106-116Megtekintések száma:129Az életciklus költségnek fontos szerepe van a beruházási döntésekben a megújuló energia hasznosítására alapozott rendszerek esetén. Mivel a gépészeti rendszerek karbantartási költsége általában jelentős részét teszi ki az életciklus költségnek, a karbantartási stratégia nagy hatással van a megtérülésre. Az ipari termelésben alkalmazott karbantartási technikákat (diagnosztika, állapotfelügyelet, adatfeldolgozás, integrált informatikai rendszerek, gépi tanulás, automatizált döntéshozatal) célszerű bevonni a megújuló energia rendszerek tervezésébe, alkalmazásuk esetén elérhetők azok az előnyök, melyek a termelő szférában mindennaposak. Ebben a cikkben azt vizsgáljuk, hogy a karbantartási stratégiának milyen hatása van az életciklus költségre, és bemutatjuk a korszerű állapotfelügyeleti rendszerek alkalmazásából adódó előnyöket.
-
Klímasemleges energiatermelés – Kilátások Magyarországon 2024-ben
1-8Megtekintések száma:11Bolygónk klímájának megóvása érdekében fontos, hogy jelentősen csökkenjen az emberiség szén-dioxid-kibocsátása. Az energiaszektor az egyik legszennyezőbb iparág, viszont az elmúlt 20 évben a megújuló energiaforrások gyorsan növekvő ütemben való terjedése jelentősen hozzájárulhat a szén-dioxid-kibocsátás csökkenéséhez. A tanulmányban megvizsgálásra került, hogy Magyarországon milyen energiaforrások felhasználásával állítanak elő villamosenergiát, továbbá hogyan alakult az elmúlt években a megújuló energia aránya a szennyezőbb energiatermelési módokhoz képest. Erős negatív exponenciális kapcsolatot volt feltárható a megújuló energia részarány és az energia szektor szén-dioxid-kibocsátása között, ami alapján az energiaszektor szén-dioxid-kibocsátása jelentős mértékben csökkenthető a megújuló részarány növelésével. Előrejelzésre került a megújuló részarányra a múltbeli adatok és a Nemzeti Energia- és Klímaterv 2023-as felülvizsgált állapota alapján, valamint lineáris előrejelzés készült az energia szektor kibocsátására nézve. Az adatsorok között erős exponenciális kapcsolat áll fent. A tanulmányban vizsgált mindkét modell erős magyarázó erővel bírt, viszont egyik modell sem támasztja alá a klímasemleges energiatermelés lehetőségét 2030-ra.
-
A megújuló energiafogyasztás és a nettó energiaimport, az üvegházhatású gázok kibocsátása, valamint a humán tőke közötti kapcsolat vizsgálata
58-71Megtekintések száma:163A fenntartható fejlődés érdekében ösztönözni szükséges az energiahatékonyság javítására és a megújuló energiák termelésének és felhasználásának növelésére irányuló intézkedéseket. Számos tényező befolyásolhatja a megújuló energia felhasználását, mint többek között a gazdasági fejlettség szintje, a gazdasági szereplők környezettudatossága, az energiaimport-függőség mértéke, a városi lakosság aránya és a kormányzati támogatás jellege. Jelen tanulmányban fő célunk, hogy megvizsgáljuk milyen kapcsolat tárható fel a megújuló energiafelhasználás teljes energiafogyasztáshoz viszonyított aránya és az energiafelhasználás százalékában kifejezett nettó energiaimport között, valamint a megújuló energia említett mutatója és az egy főre jutó üvegházhatású gázok, valamint a humán tőke nagysága között az OECD országok adatait tekintve, 1990-től és 2014-ig. Az eredmények azt mutatják, hogy negatív kapcsolat áll fenn a nettó energiaimport és a megújuló energiafogyasztás között, valamint az egy főre jutó üvegházhatású gázkibocsátás és a megújuló energiafogyasztás között. Ugyanakkor pozitív kapcsolatot találtunk a humán tőke meghatározott szintjét elérő energiaimportőr országok tekintetében a humán tőke mértéke és a megújuló energiafogyasztás között.
-
Examination of the Relationship between Renewable Energy and Economic Performance
234-243Megtekintések száma:199Many countries are making considerable efforts to achieve solutions to environmental problems that we face today and developing renewable energy resources is one of the potential long-term solutions that constitute an absolute priority from a sustainable development perspective. The usage of renewable energy is one of the critical future challenges to reduce greenhouse gas emission and decrease energy dependency at the same time. Thus, replacing traditional energy sources with renewable ones, like Hydropower and wind power to produce electricity instead of fossil fuel. The objective of this study is to find a relationship between renewable energy consumption, macroeconomic factors, and the environment. There is a reliable and significant (at 1% significant level) association between REC with GHG and GDP and a relatively strong association with EC.