Keresés
Keresési eredmények
-
Team Coaching eszközök alkalmazása az egyetemi oktatásban - esettanulmány
445-456Megtekintések száma:4642010-ben egy innovatív finn felsőoktatási módszertan (Tiimiakatemia - Team Akadémia) került bevezetésre a Debreceni Egyetem Gazdaságtudományi Karán, amelyet az OECD is jó gyakorlatként ismert el és már 1993 óta működik a Jyvaskylai JAMK University of Applied Sciences egyetemen. Ebben az oktatási rendszerben csapat vállalkozókat képzünk, akik együtt, csapatokba rendeződve dolgoznak. Ebben a kutatásban a szerzők szeretnék azt megvizsgálni, hogyan alkalmazható a team coaching eszközrendszere a csapat vállalkozók képzésében, kiváló teljesítményű csapatok létrehozására. Tuckman öt szakaszt nevesít a csapatok kialakulási folyamatában: formálódás, viharzás, normalizálódás, teljesítés és a lezárás szakaszokat. Egy új csapattól nem várható el, hogy úgy teljesítsenek, mint egy kiváló csapat, az első találkozás alkalmával. Időbe telik, amíg egy csapat kialakul és gyakran végig felismerhető szakaszokon át fejlődnek, onnantól kezdve, hogy ők egy csapat idegen odáig, hogy ők egy egyesített csapat közös célokkal. Először ezt kell megérteni ahhoz, hogy segíteni tudjunk a csapatunknak a gyors hatékony csapattá válásban. E tanulmány szerzői team coachként dolgoznak a Team Academy Debrecenben. Az elmúlt 6 évben számos csapattal dolgoztunk együtt és szereztünk tapasztalatokat arról, hogy milyen csoport dinamikák vannak jelen és hogy ezek hogyan változnak a tanulási folyamat során. Nagy viharzásokat látunk az egyes csapatoknál és ennek ellenére sikerült kiváló teljesítményű csapatokat is építenünk. Tapasztalataink esettanulmányok formájában kerülnek bemutatásra, elemzések és következtetések levonása kíséretében. Csakúgy, mint az EFQM modell esetében tapasztalható, hogy a globális piacon versenyezve a legjobb csapatok nyújtják a legjobb teljesítményeket.
-
A Z generáció felsőoktatással kapcsolatos motivációinak és elvárásainak vizsgálata
1-13Megtekintések száma:506Jelenleg a középfokú intézményekben tanulók, akik az elkövetkezendő néhány évben válnak “vevőivé” a felsőoktatásnak, az úgynevezett Z generáció tagjai. A Z generáció az 1990-es évek elejétől a 2000-es évek végéig született és jelentősen különbözik az őt megelőző Y generáció tagjaitól. Nevezik őket a Megosztó Generációnak, de Digitális Generációnak is. Az ő generációjuknak teljesen mások a tanulási szokásai, a tanulással, tudással kapcsolatos elvárásai. Ez felveti a kérdést, hogy a hagyományos tanítási, oktatási módszerek mennyire alkalmasak az ő fejlesztésükre, hatékony képzésükre. Jelen tanulmányban a szerzők kvalitatív módszerekkel vizsgálják a középfokú intézmények jelenleg 11. évfolyamos hallgatóit, általánosságban a felsőoktatással, kiemelten pedig az üzleti felsőoktatással szembeni elvárásaik tekintetében.
-
A coaching szemlélet stratégiai szintű alkalmazásának lehetőségei
1-13Megtekintések száma:414Tanulmányunk tárgya a business coaching, amely személyre szabott vezetőfejlesztő eszköz, az ügyfél aktuális problémáival foglalkozik és legtöbbször a jóból kiválóvá való transzformáció a folyamat célja. A coaching szervezeti szintű alkalmazásával a hagyományos és az innovatív szervezetek kultúrája is gyökeresen változtatható meg. A változás azért lehetséges, mert a coaching hatására az egyéni szinteken is nagyon erős elköteleződés figyelhető meg. A változások az emberek viselkedésében érhetők tetten, nő a szervezeten belüli kreativitás, a tervezés és a megvalósítás hatékonysága. Pozitív hatással van a munkavállalók motivációjára is, mivel fokozatos és kevésbé forradalmi változtatásokat vár tőlük. Jelen tanulmány célja, hogy megvizsgálja a coaching, mint vezetőfejlesztési eszköz stratégiai szintű alkalmazását.
-
A márkázás hatásainak vizsgálata a fogyasztói magatartásra két FMCG vállalat példáján keresztül
1-16Megtekintések száma:471Az elmúlt években a cégek felismerték az imázs fontosságát, amelyet képviselnek és a termékük márkáinak építése mellett el kezdtek koncentrálni a vállalati márka formálására is. Jelen tanulmányban a vállalati márkák világát térképeztük fel két FMCG (gyorsan mozgó fogyasztási cikkek) vállalat példáján keresztül. A kutatás célja, hogy megvizsgáljuk a fogyasztók és a márkák, valamint a termékmárkák és a vállalati márkák közötti kapcsolatot, vagyis hogy hogyan befolyásolja a vállalati márka a fogyasztókat a vásárlási döntések meghozatalánál. A vásárlók céggel kapcsolatos ismeretét is megvizsgáltuk a vásárlási szokásokra. Feltételeztük, hogy a fogyasztók szempontjából a termékek közötti választást gyakran a termék és annak a márkájával kapcsolatos érzések befolyásolják és kevésbé a vállalati márkáé. Ennek ellenére, ha egy vállalat erős vállalati márkával bír, amely köré egy eszmét építettek, amelynek az üzenete hatékonyan van kommunikálva, akkor a vállalati márka létfontosságú lehet a döntéshozásnál.