Keresés
Keresési eredmények
-
A művészi újrajátszás terei, helyei és tájai
16–33.Megtekintések száma:51The paper explores artistic re-enactments through spatial perspectives, rather than temporal ones. Drawing on spatial theories and the “spatial turn” to shed light on the artistic process I analyse four moving image works in the exhibition Re:Re, The Art of Re-enactment, Artistic Re-enactments in MODEM. In the case of Jeremy Deller’s re-enactment of the Battle of Orgreave, for example, the artist transforms the space of power into a place with a unique identity, using its specific history to evoke and dissolve the trauma of the original event. In Irina Botea Bucan’s work, Auditions for a Revolution, temporal and spatial displacement reenacts the original shots and events, revealing the spatial aspects of artistic re-enactment. Lola Arias’s documentary theatre production, Audition for a Demonstration, contextualizes social upheavals, evoking the past to reveal changes in social norms, values, and perspectives from a spatial aspect. Finally, Andrei Maria by Ingela Johansson is a film essay on Tarkovsky’s the Sacrifice, where the airy space of atmosphere and the places of objects floating in space are combined in a montage film.
-
Szerkesztői előszó
3–7.Megtekintések száma:48A debreceni MODEM Modern és Kortárs Művészeti Központ 2023-ban megrendezett Re:Re – Művészi újrajátszás / Az újrajátszás művészete című nemzetközi kiállítása a kétezres évek során jelentkező művészeti újrajátszások, vagyis az ún. artistic re-enactmentek működés- és létmódját, antropológiai, szociokulturális, (művészet) történeti és elméleti kontextusait kívánta feltárni. A tárlat finisszázsaként, 2023. szeptember 15–16. között a MODEM és a Debreceni Egyetem Magyar Irodalom- és Kultúratudományi Intézetében működő Magyar Emlékezethelyek Kutatócsoport együttműködésében interdiszciplináris konferenciát szerveztünk. A konferencia a re-enactment / reenactment fogalom lehetséges megközelítésein túl a traumák, tabuk, technikák, a mediatizálódás és a muzealizáció kérdésével foglalkozott, valamint a performativitás és az irodalom szerepét vizsgálta, különös tekintettel Kelet-Európa történéseire. A kétnapos tanácskozás résztvevői öt szekcióban tizenöt előadást tartottak, a program kurátori tárlatvezetéssel és kerekasztal-beszélgetéssel egészült ki. A Studia Litteraria mostani tematikus száma az előadások többségének tanulmányokká formált változatait adja közre, illetve néhány további, a konferencián prezentációként el nem hangzott írás járul hozzá a képekben is rendkívül gazdag, közel másfélszáz illusztrációt tartalmazó, a folyóirat történetében e szempontból is egyedi gyűjtemény értékéhez.