A szimbolikus tér átalakulása az Euromajdan után: Kijev és Kárpátalja összehasonlítása - Erőss, Ágnes; Kovály, Katalin (METSZETEK Társadalomtudományi Folyóirat, 2022)
Az utóbbi évtizedek társadalomföldrajzi kutatásai behatóan foglalkoznak a köztér és a politikaviszonyának elemzésével (Massey 1994, Mitchell 2003). Ezen kutatások feltárták, hogy a városköztérnevekből, szobrokból és emlékművekből álló szimbolikus tere egy-egy politikai fordulatalkalmával jelentősen átalakul (Light 2004).Az Euromajdant követően, 2015-ben került elfogadásra Ukrajnában az ún. „kommunizmustalanítótörvénycsomag”, amely minden korábbinál átfogóbban rendelkezett a szovjet múltszimbólumainak közterekből való kötelező száműzéséről. A dekommunizáció kiterjedt a település-és köztérnevek mellett a városi tér egyéb elemeire, jelentősen átformálva azok arculatát.Jelen kutatás homlokterében a dekommunizáció térbeli vonatkozásainak vizsgálata áll. Célunkannak áttekintése, hogy a dekommunizáció nyomán milyen fő változások következtek beegyrészt az ukrán fővárosban, Kijevben és ezzel párhuzamosan az ország politikailag és gazdaságilagegyaránt perifériáján lévő Kárpátalja település- és köztérneveiben. Vizsgálatunk másikcélja – Ungvár, a Beregszászi járás és Beregszász város példáján – rávilágítani arra, hogy adekommunizáció nyomán hogyan valósul meg a lokális emlékezet térbeli reprezentációja.