A többségi döntésről - Nagy, Levente (METSZETEK Társadalomtudományi Folyóirat, 2017)
A különböző érdekek mentén tagolt és értékpluralizmuson nyugvó modern társadalmak kihivókérdései közé tarozik a közügyi döntéseket meghozó személyek (vagy testületek) mibenléte, adöntési folyamatok mechanizmusa, illetve a döntések tartalma. A demokráciák fejlődéstörténetében egyre elfogadottabbá vált, hogy a társadalom egészére kiterjedő kollektív döntéshozatalnak a többségi elven kell nyugodnia, a többségi (mennyiségi szempont szerinti) döntésthelyezve előtérbe, míg az alkotmányosság a döntések tartalma alapján ítélte (és ítéli) meg annak elfogadhatóságát. Ennek kapcsán legalább két alapvető kérdés merülhet fel: egyrészt, hogya többségi döntés mennyire mondható hatékony, vagy az „igazságoz” a lehető legközelebb állódöntésnek, másrészt, hogy a többségi döntés valóban a többség akaratának érvényesülését jelenti-e. Számos kutatás mutat rá arra, hogy a többségi döntéseknek lehetnek kevésbé hatékony,az „igazságtól” távol eső kimenetelük, és arra is, hogy a modern demokráciák szerves része atöbbség által elfogadott kisebbségi akaratok érvényesülése, „többségi” döntés címszó alatt. Jelentanulmány e két kérdés részleges megválaszolására tett kísérletet.